Ukrajinští uprchlíci potřebují dlouhodobou pomoc. Řešením může být příspěvek na solidární domácnost
Published: Mar 15, 2022 Reading time: 3 minutes![Ukrajinští uprchlíci potřebují dlouhodobou pomoc. Řešením může být příspěvek na solidární domácnost](/_image-lazy?image=%2Fwww%2Fmedia%2Fgenerated-page-translations%2F8645%2Fimage%2Fimg-65dfdfd92.jpg&width=1200&height=722&quality=90&type=cover)
Příliv válečných uprchlíků z Ukrajiny testuje kapacity sociálního systému. Registrace nově příchozích funguje dobře, otázkou zůstává dlouhodobé začlenění uprchlíků. Pomoci můžou finanční příspěvky pronajímatelům skrz solidární daň nebo navýšení personálních kapacit ve školství a zdravotnictví.
Česko v následující době očekává příchod dalších 50 až 100 000 osob z Ukrajiny. Po prvotní adaptaci musí systém reagovat na poptávku stálého bydlení, zaměstnání nebo školy. “Řádově budeme hledat byty pro 80 tisíc domácností,” upozorňuje Vedoucí programu Kariérní a pracovní poradenství Daniel Hůle v rozhovoru pro web irozhlas.
Jeden ze způsobů, jak uvolnit ubytovací kapacity, je příspěvek na solidární domácnost. Stát tak finančně pomáhá pronajímatelům, kteří se rozhodnou poskytnout byt ukrajinským uprchlíkům.
Jak se začlenit: 4 návrhy zlepšení dlouhodobé pomoci ukrajinským uprchlíkům
- 4000 korun na solidární daň, finanční příspěvek pro pronajímatele, kteří ubytují ukrajinské uprchlíky
- ubytování v obecních bytech
- výstavba modulárních bytů, dvou kontejnerových jednotek s vlastním sociálním zařízením
- navýšení personálních kapacit ve školství a ve zdravotnictví, například skrz urychlené uznávání kvalifikací
Hůle v rozhovoru pro irozhlas upozorňuje, že zvažovaných tisíc korun za nájemce nestačí. “Navrhujeme, aby to byly 4000 korun na hlavu za první tři ubytované osoby, tedy 12 tisíc za průměrnou domácnost. To by zvedlo ochotu majitelů až na 16-17 procent. Toto opatření by podle našeho propočtu znamenalo byty pro zhruba čtyři tisíce domácností.“
Další volné byty by mohla zajistit výstavba tzv. modulárních bytů. “Jsou to dvě kontejnerové jednotky spojené dohromady. Zásadní je, aby v každé bytové jednotce vždy bylo sociální zařízení,” vysvětluje Hůle. Byty by se měly stavět v již existující zástavbě, maximálně po pěti. Tak se předejde vzniku vyloučených lokalit.
Část uprchlíků by mohla najít přístřeší u svých příbuzných. “Tady musí fungovat běžné hmotné zabezpečení u rodin, když si nenajdou práci nebo ztratí práci - stejně jako český občan,” říká Černý. Dlouhodobé řešení mohou představovat i obecní byty
Možností je realizace ukrajinských tříd s výukou rodného jazyka a reálií
Oba odborníci se staví proti dlouhodobému využívání nouzového ubytování typu stanových kolonií. “Uprchlické tábory nejsou nic pěkného, vzniká tam řada patologií, není to dobré místo pro děti prchající před válkou,” upozorňuje Černý.
Další nezbytností je zajištění vzdělávání. Možností je realizace ukrajinských tříd s výukou rodného jazyka a reálií. Černý v rozhovoru pro irozhlas poukazuje na nejasnosti v oblasti školství. “Mluví se tady o tom, že vzniknou ukrajinské školy a ukrajinské třídy, aniž se ale ví, co rodiče preferují. A mají třeba vyšší ročníky dokončit studium v ukrajinštině? Mají se učit česky?”
Částečným řešením možné krize by mohlo být navýšení personálu ve školách, totéž se týká zdravotnictví. “Pomoct nám může urychlené uznávání kvalifikací,“ navrhuje Hůle způsob získávání zaměstnanců.
Podle Černého může mít nápor na sociální systém i svá pozitiva. “Věřím že to můžeme vzít jako příležitost: jak ve změně způsobu administrace hmotného zabezpečení, tak v navýšení kapacit v bydlení, o které byla nouze i před válkou.”
Napsáno na základě rozhovorů pro Respekt a irozhlas a EuroZprávy.cz.